Hyllyvillä nevoilla kasvavaa marjaa on käytetty jo pronssikaudella, ja myöhemmin karpalosiirapilla on hoidettu vatsahappoja, kuumetautia ja keripukkia.
![](https://www.naturalehti.fi/wordpress/wp-content/uploads/2024/09/Kuva-2.-1-scaled.jpg)
Hyllyvillä nevoilla kasvavaa marjaa on käytetty jo pronssikaudella, ja myöhemmin karpalosiirapilla on hoidettu vatsahappoja, kuumetautia ja keripukkia.
Kaikkien saatavilla olevaa kirjallisen kartografian verkkosovellusta voi hyödyntää osana opetusta.
Akvaariokala ja -kasvi päätyivät lampeen, misteli alkoi levitä Turun seudulla ja tuoksukkia tavataan maassamme satunnaisesti.
Pölyttäjillä on tärkeä rooli luonnon ja ihmiskunnan kannalta, mutta viime vuosina on ollut huolta pölyttäjäkantojen hupenemisesta.
Kansalaishavainnointi on monelle pihabongaukseen tai kevätseurantaan osallistuneelle tuttua. Tiesitkö, että voit viedä ryhmäsi lähirannalle oppimaan, miten roskaisuutta tutkitaan ja olla näin mukana valtakunnallisessa tutkimuksessa? Suomen ympäristökeskus hyödyntää eri puolella Suomea tehtyjä roskaisuushavaintoja.
Suomen ympäristökeskuksen tutkimuksessa selvitettiin suomalaisen mökkeilyn ilmastopäästöt. Miksi mökkeilyn ilmastopäästöjä on tarpeen selvittää?
Vedenalaisen meriluonnon karttapalvelu tarjoaa tietoa Itämeren monimuotoisuudesta. Ainutlaatuinen aineisto on nähtävissä uudistetussa karttapalvelussa.
Nina Brander ja Kristiina Tarkiainen ovat järjestäneet Seilin saarella saariston syleilyssä meribiologian ja saaristoekologian kenttäkursseja sadoille lukiolaisille jo lähes parinkymmenen vuoden ajan. Seuraavaksi he aikovat kouluttaa opettajia omatoimiseen retkeilyyn Seilin saarella.
Haahkat ovat tyypillisiä ulkomeren lintuja. Haahkan menestys meriluonnossa kertoo luonnonsuojelutyön onnistumisesta, mutta haahkaa uhkaavat myös uudet uhat.
FinnGen -hankkeessa selvitetään, miten genotyyppi vaikuttaa sairastumisriskiin. Suomalaisen perimän erikoisuudet avautuvat laajan biopankkiaineiston avulla.